Limitující faktory protiteroristických mechanismů Evropské unie
Limiting Factors of the European Union Counter-Terrorism Mechanisms
bakalářská práce (OBHÁJENO)
![Náhled dokumentu](/bitstream/handle/20.500.11956/87327/thumbnail.png?sequence=8&isAllowed=y)
Zobrazit/ otevřít
Trvalý odkaz
http://hdl.handle.net/20.500.11956/87327Identifikátory
SIS: 184495
Kolekce
- Kvalifikační práce [17632]
Autor
Vedoucí práce
Oponent práce
Šlosarčík, Ivo
Fakulta / součást
Fakulta sociálních věd
Obor
Teritoriální studia
Katedra / ústav / klinika
Katedra evropských studií
Datum obhajoby
14. 6. 2017
Nakladatel
Univerzita Karlova, Fakulta sociálních vědJazyk
Čeština
Známka
Výborně
Klíčová slova (česky)
Evropská unie, terorismus, protiterorismus, instituce, limity, Evropské protiteroristické centrum, Databáze SIENA, Europol Information System, Internet Referral Unit, Terrorist Finance Tracking Programme, Focal Point TravellersKlíčová slova (anglicky)
European Union, terrorism, counter-terrorism, institutions, limits, European Counter Terrorism Centre, SIENA database, Europol Information Systém, Internet Referral Unit, Terrorist Finance Tracking Programme, Focal Point TravellersVýchodiskem práce jsou dva probíhající trendy: výskyt teroristických útoků v Evropské unii a vytváření protiteroristických institucí na úrovni Evropské unie. Oba trendy mají narůstající výskyt: teroristických útoků na území EU přibývá navzdory stale užší spolupráci na unijní úrovni v bezpečnostní a protiteroristické oblasti, která se projevuje vytvářením nových opatření a orgánů. Autor si proto klade otázku, jaké faktory brání lepšímu fungování unijních protiteroristických mechanismů. Analýze je podrobeno šest nejvýznamnějších institucí s výlučně či převážně protiteroristickým mandátem. Jednotlivé limity jejich fungování autor zařazuje do vlastní klasifikace, kterou vytvořil na základě obecné institucionální teorie, konkrétně teorie režimů. Pozornost je soustředěna především na modus operandi mezi protiteroristickými orgány EU a jejich protějšky na národní úrovni, v rámci jednotlivých členských států. U každé ze zkoumaných institucí tak vyhodnocuje následující kritéria. Zaprvé, přítomnost ustáleného jednání ve smyslu spolupráce orgánů členských zemí s unijními protiteroristickými institucemi. Zadruhé, subjektivní vnímání této spolupráce ze strany národních orgánů jako žádoucí a potřebné. Zatřetí, vymahatelnost této spolupráce ze strany unijních orgánů.
The basis, upon which this thesis has been built, are the two following trends: occurence of terrorist attacks in the EU and creation of new counter-terrorism institutions on the EU level. A frequency of both trends has been rising: the occurence of terrorist attacks on the EU territory has increased despite the closer cooperation in security and counter-terrorism area that can manifested by adopting new measures and designing new institutions. Therefore, the author asks a question: What factors are hindering a better functioning of the EU counter-terrorism mechanisms? The six most significant EU counter-terrorism institutions with exclusively or overwhelmingly counter-terrorism mandate is subjected to analysis. The respective limits of their functioning have been subsumed to a classification that was created by the author using the general institutional theory, in particular the theory of regimes. The attention is given to an interplay between the EU counter-terrorism bodies and their counterparts on the national level. In case of every institution that has been explored, the author evaluates the following criteria. Firstly, presence of a "patterned behaviour" in sense of cooperation between the national counter-terrorism bodies and the EU institutions. Secondly, a subjective perception of such...