Okresní školní výbor
chybí jedna škola z Brna a jedna z Hodonína, v porovnání s vyhodnocením co udělali oni

pětitřídní chlapecká obecná škola německá v Mikulově
pětitřídní dívčí obecná škola německá v Mikulově
Šestitřídní smíšená obecná škola v Hruškách
obecná škola čtyřtřídní smíšená v Kněždubě
trojtřídní obecná škola v Tvarožné Lhotě
Měšťanská škola smíšená ve Velkém nad Veličkou
čtyřtřídní obecná škola s pobočkou v Uherčicích
Obecná škola s 5. školními roky v Zábřeze
Obecná škola chlapecká a dívčí v Oslavanech
Trojtřídní s pobočkou obecná škola v Sohůlkách
pětitřídní obecná škola smíšená v Brně-Maloměřicích
Chlapecká a dívčí měšťanská škola Brno-Maloměřice
Obecná škola v Bílovicích u Uhr. Hradiště
šestitřídní obecná škola v Halenkovicích
Obecná škola chlapecká v Hluku u Uher. Hradiště
Pětitřídní dívčí škola obecná ve Starém Městě
Obecná škola chlapecká a dívčí v Uherském Ostrohu
Chlapecká obecná a měšťanská škola ve Veselí nad Moravou
Dívčí škola obecná a měšťanská ve Veselí nad Moravou
Obecná smíšená škola v Hrádku na Vlár. dráze
Smíšená čtyřtřídní obecná škola v Újezdci
Pětitřídní smíšená škola obecná v Záhorovicích
Masarykova měšťanská škola smíšená v Luhačovicích

Jména dětí?
Richterovi, Danielovi, Ištvan, Růžičkovi, Malík

Poznámky ke klasifikaci dětí
Neklasifikováni, absence z důvodu nakažení tyfem
(dřív naštěvovali školu dva nadaní žáci, jeden chodil na konzervatoř a druhý na reálné gymnázium, oba se odstěhovali)
"Má značnou zásobu spisovných slov, poněvadž matka jeho je gramotná, příbuzní jeho mluví spisovnou češtinou. Žák často jako jediný ze třídy zná správný význam slovný." "Daniel však tvrdí , že bude studovat a stane se doktorem."
"Po celý rok nechodili do školy aneklassifikovány."
chybí nadání a píle a neblaze na ně působí vliv domácnosti
tři děti pro slabomyslnost nenavštěvují školu
2 děti umístěny do ústavu pro nevidomé v Brně, třetí také slepé, ale matka ho nechce do ústavu dát (otec ano), do školy nechodí, do školy tak chodí jedno dítě
Pro špatnou docházku v jarních a letních měsících nepostoupili do 2. třídy
první cikán od založení školy, ten rok ji měl ukončit
omluveno 35% půldnů (nevím jak to pojmout, je to víc než 80% školní docházky?)

Jakou mají děti kázeň - konkértně?
dobrá neruší, ostatní děti se jich straní (kvůli nečistotě)
"Děti neruší vyučování, podrobí se vždy rozkazům učitelek, jsou dobré zpěvačky. Ostatními dětmi jsou někdy podporovány, někdy však také odmítnuty."
"S hlediska školní kázně není stížnosti, dobře se sžívají s ostatním žactvem i prostředím školy. Vynikají ve zpěvu."
"Kázni se podrobuje, s prostředím šk. a s žactvem se sžívá. (druhý:) Porušuje školní kázeň. Neslušné mluví, čmárá po zdech neslušné věci."
"Velmi hodná, poslušná. Není rozdílu mezi ní a ostatními žákyněmi."
„Oba žáci jsou bratři. Školní kázeň neruší, se žactvem se přátelí a jsou oblíbeni pro svoji ochotu. Školu navštěvují rádi.“
"Žák se chová v celku přiměřeně, vůči ostatním dětem není téměř rozdílu. Dobromyslný a ochotný k úsluhám."
"Chování cikánských dětí je velmi dobré a podrobují se školní kázni úplně jako ostatní děti."
"(...) bylo by jen na prospěch třídy, kdyby mohl býti ze školy koncem roku propuštěn (...), poněvadž začíná mravně ohrožovati spolužáky, vzdor zesílený péči a pozornosti třídního učitele."
dvě z tří dětí mají hodně zameškaných hodin. "Žák Kalík Vincenc je dítě zcela nevychované, divoké. Dvě starší děti ovlivnila škola. Žáka Vincence přivedla matka po mnohém upomínání do školy. Chlapec se vzpíral, matku kopal, bil a poškrábal učitelku, která jej chtěla pohladit. Po mnohém chlácholení usadili jsme cikáně ve třídě a dokud sedávala s ním jeho starší sestra ze 4. třídy, chlapec se ve třídě držel. Potom ze školy utíkal a zdršoval se v poli nebo v lese, jen aby byl z dozoru. Jelikož nemluví česky - mluví jen cikánsky, učí jej česky mluviti sestra. Snad ve šk. roce příštím se nám podaří i toto divé cikáně zkrotit, tak jak zkroceny byly (nepřečtu) starších cikánských dětí."
"školní kázeň neporušují, naopak ve škole se velmi slušně chovají."
přestupků proti kázni není, chodí pozdě do školy, protože po cestě do školy žebrají svačiny
"Větších přestupků kázeňských se nedopustil, častěji se však dopouští vyrušování a rád i podvádí."
"Kázeň dětí cikánských ve škole není horší kázně ostatních."
s dětmi do 10 let není problém, starší jsou problémoví
jedna měla sklony ke krádežím, ale během roku zmizely
"Děti chodí do školy pozdě a nedbale, tím jsou vini hlavně rodiče a to, že v okolí cikásnké děti do školy vůbec nechodí."
je těkavý a mluví oplzle i přes zákat učitele a neví proč je za to trestán
jednomu děvčeti trvalo než začala být ukázněná
"(...) s ostatními žáky se nesnášejí, bijí, jsou roztržití při vyučování a nesledují vyučování."
"Děti se podvolují kázni školní ochotně."
oplzle nadávají spolužákům, kradou - zejména ovoce, perou se spolužáky, toulají se, školu nemají rády
bez dozoru se rád boje s žáky, ale jen když ho provokují, mimo školu je živý, rozpustilý až zlostný
"Ve škole jsou klidné a dosti pozorné. (...). Nedostatečný morální základ rodičů přenáší se na děti. Trpí naprostým nedostatekem péče jak tělesné tak duševní."
"Hromadily se v 1. třídě a stávaly se tam přímo trýzní. Ostatní drobnější děti bily, kradly jim jejich věci, daly se tajně zavírati do školy, proslídily o samotě celou školu a co se jim zalíbilo, vše si přivlastnily. Když byly pokárány nadávaly učitelkám na ulici ba po uč.Trčalové házely kamením, když šla na procházku. Mimo to nebylo ve věcech sexuálních před nimy žádného tajemství, "samy je už prodělaly a poučovaly žákyně z vyšších tříd až rodičové těchto zakročili a žádali odstranění cikánských dětí ze školy."
"Cikánské děti porušují ustavičně školní kázeň, neboť na sebe upozorňují ostatní žáky zevnějškem i chováním. Nesledují vyučování, hrají si, mluví spolu a dělají různé posunky. Učitelce odmlouvají. Nejsou přístupni povzbuzení ani napomenutí."
když už školu navštívily, porušovaly kázeň, jsou neklidné
"Nejsou nijak zvlášť rozpustilé. Některé jsou jako zakřiknuté a ostýchavé."
"Toto dítě je dítětem jednoho bylnického občana s cikánkou a proto nejeví nějakých zvláštních výstředností."
"(...) školnímu prostředí si zykají /ovšem za přísného dozoru učitele/ (...)."
"Školní kázeň těžce nesou, zdejší cikáni jsou však celkem ukázněni - jen jsou drzí někdy."
za celpu dobu studia jednou ukradl kopací míč, pak ho ale vrátil a omluvil se - má veliký zájem o sport
"Cikánské děti se od ostatních téměř neliší."

Jak se děti zžívají konkrétní příklady
Z důvodu nečistoty izolováni od kolektivu, cikásnké lavice, děti se s nimi nepřátelí
"(...) dobře se sžívají s ostatním žactvem i prostředím školy."
"Je tichá, s ostatními žačkami žije v dobré shodě“ „Je hodná, s ostatními žačkami žije v dobré shodě."
"Sedí mezi ostatními žákyněmi. Není důvod k isolaci."
"(...) se žactvem se přátelí a jsou oblíbeni pro svoji ochotu.“
"(...) snáší se dobře se všemi spoužáky i spolužákyněmi (...)"
"S ostatními dětmi žije ve shodě. (...) spolužačky ji mají rády"
"Je usazen mezi ostatními žáky. Nebylo potřebí usazovati jej odděleně."
"Chlapci se s nimi přátelí bez rozdílu, děvčata ne."
"S ostatními dětmi se kamarádí a to zvláště s těmi, kteří mají nějaký mravní vroubek."
"(...) s ostatními žáky žijí jako jedna rodina"
je pár dívek, které se kamarádí i s necikánskými děvčaty, ale ne moc
"s ostatním žactvem a prostředím školy splynuly"
"Těžko se s ostatním žactvem sžívají ve škole, mimo ni pak se zcela separují."
o přestávce jim dávají spolužáci zbytky jídla
"S ostatními žáky žijí skoro všichni v dosti přátelském poměru. Cikánské děti však nevyhledávají společnosti ostatních, více se setkávají s dětmi z nouzových domků v sousedství jejich tábora.." (Některé děti vyvolávají rvačky, cikáni z lepších poměrů se lépe zžívají, z horších mají problémy s docházkou i se soužitím.)
"(...) s ostatními spolužáky kamarádsky, neoddělují se od nich."
tři se zžívají dobře, dvě děvčata mají vši a těch se štítí
úplně se vžili ve společnost ostatních dětí
"Ve škole cítil se hned prvního dne jako doma." "Žáci se ho neštítí. Jen občas poukazují na to, že Daniel je černý, že nemůže býti p. učitelem."
malé děti zůstávají osamoceny, ve vyšších ročnících se většinou zžijí se školou a spolužáky
"(...) s ostatními žáky se nesnášejí, bijí, jsou roztržití při vyučování a nesledují vyučování."
ostatních dětí se straní, pouze s chudšími dětmi, které se jim podobají se stýkají
"Spolužačky a všichni ostatní spolužáci ji mají rádi. Zdá se mi někdy, že v ní ani cikánku nevidí."
"(...) se spolužáky se perou, s nimi se nesžívají, tím méně se školou."
"Ostatní žactvo se s nimi nerado kamarádí."
"Ke spolužákům jsou hrubí a nesdruží se s nimi vůbec, ačkoliv spolužáci jsou k nim soucitní a podarují je jídlem, oděvem i obuví."
jedna se spolužačkami stýká a druhá ne, je bojácná
"S ostatním žactvem se nezžívají. Prostředí školy nemají příliš rády. Toulavost se projevuje u nich již v mládí - využijí každé příležitosti, aby nemusely do školy."
"I ostatní spolužáci mluví a jednají s nimi stejně jako s jinými sobě rovnými a neprojevili nikdy oproti nim známek odporu nebo pohrdání jen z toho důvodu, že jsou cikáni."
ostatní děti, zvlášť děvčata se cikánů štítí

Proč jsou takto rozsazeni?
"Děti cikánů, Dychů a Heráků jsou čisté a sedí mezi ostatními žáky. Děti Danielů sedí zvlášť pro nečistotu zaviněnou bídou a nedbalostí."
pouze občas zvlášť nečisté bývají odděleny
děvče sedí samo, protože se ho ostatní štítí
mají ho rádi, neubližuje jim a oni se ho neštítí
žáci si po škole hrají s cikánskými dětmi, není třeba je rozdělovat, když sedí zvlášť, tak jim dávají ostatní znát jejich odlišnost, proto jsou promíseni ve třídě
"sedí mezi našimi žáky - na důkaz demokracie"
Jeden sedí mezi ostatními, protože je čistý, ostatní odděleně
Pouze když mají vši atd. tak je na nátlak rodičů dají na zvláštní místa, ale jen do té doby než se vší nebo jiné nečistoty zbaví
Havně v zimě smrdí kouřem a jsou nemocné, vyrážky atd.
"Rodiče našich dětí nechtěli dovoliti, aby jejich dítě sedělo pohromadě s cikánem."
Pouze špinavé děti a dva zlobiví kluci sedí odděleně
dvě, co mají vši jsou odděleny pro nečistotu
seděla mezi dětmi, ale nyní má lékař podezření z nemoci, tak sedí odděleně
"Sedí za ostatními dětmi, ale ne odděleně. Mezi ostatními nesedí proto, že jsou dosti cítit kouřem a rodiče druhých dětí by nebyli spokojeni, ačkoliv si děti hrají pohromadě venku i v těl. výchově."
"Žák sedí v lavici mezi jinými žáky. Žáci se ho neštítí. Jen občas poukazují na to, že Daniel je černý, že nemůže býti p. učitelem.(???) Daniel však tvrdí , že bude studovat a stane se doktorem.
rodiče ostatních žáků si nepřejí, aby vedle nich cikáni seděli
V této škole 8 tříd, kde je cikánské žactvo v 5 jsou cikánské lavice z důvodů nečistoty, ve třech nejsou - nečiní se rozdílu
rodiče výslovně žádají, aby jejich děti mezi cikány neseděly - zapáchají a jsou nečisté (píšou to jako argumenty rodičů ne své vlastní - oni říkají, že..)
spolužačky nejeví nelibost nad tím, že sedí s cikánkou
nikdo s nimi sedět nechce, páchnou kouřem a špínou, mají nemoci, vši...
Rodiče necikánských žáků si stěžují na velkou jejich nečistotu
ale jen proto, že je nedostatek místa a není je kam vyčlenit, mají vši
žijí ve škole i mimo ni v nejlepší shodě se spolužáky
"Tělesné čistoty nelze docílit ani domluvou ani trestem." žijí si samy pro sebe v zadní lavici
ale jen zprvu, pak byly rozmístěny mezi ostatní, aby se necítily odstrčeně
Pro nedostatek místa sedí mezi ostatními, s rodiči ostatních dětí jsou tak mrzutosti, považují to za ponížení vlastních dětí
ale děti si naříkají, že je z kouře, který je cítit z jejích šatů bolí hlava, už se i stalo, že se některé z toho pozvracely
chlapec sedí mezi chlapci, jsou demokratičtější, děvčata se cikánských děvčas štítí, proto ta sedí v lavici vzadu
nelze je rozsaditi mezi ostatní žactvo, protože rodiče by si stěžovali, sedí sami v lavici
jsou neklidní a stále se kočkují, tak sedí vzadu každý na jiném konci
sedí mezi ostatními a není žádnému důvodu proč by to mělo být jinak
zapáchala a nikdo vedle ní nechtěl sedět
mezi ostatním žactvem (jsou čisty, hmyzu nemají)
děti se jich štítí a rodiče se bojí, že by mohli od nich něco chytit, učitel říká, že se mu ale tato obava nezdá odůvodněná
"Není možno pro nečistotu s dobrým svědomím je posaditi mezi ostatní."
spolužáci se mu nevyhýbají, naopak někteří ho vyhledávají

Jaký je konkrétní zdravotní stav?
"Děti jsou tělesně i duševně degenerované"
podezření na TBC, jedno dítě křivá páteř
„Zdravotní stav dobrý, trpí podvýživou.“
"Cikánské rodiny bydlí ve vagonech a nehygienický způsob bydlení jakož i nečistota způsobují, že často trpí infekčními nemocemi."
zápal pohrudnice a chřipka - proto chyběla na 20% výuky, často churaví, slabá, chudokevná
"Je to asi následkem toho, že uzavírají sňatky mezi sebou."
Oční katar, ledvinová choroba, třetí zdravý
ale jedno dítě má trachom a nesmí do školy choditi
6 třídách je špatný tdravotní zdrav - špatné bydlení a špatná strava uvedeny jako důvod a ve dvou třídách uveden dobrý zdravotní stav

Konkrétní hospodářské poměry?
"Rodiče se živí žebráním a příležitostním hraním a zpíváním."
"Rodiče jsou buď nezaměstnáni nebo se živí žebráním."
"Rodina nemajetná, odkázána spíše na milost obce, občanstva a okolí. Otec je přičinlivý dělník, matka shání po obci i po okolí, a tu někdy přichází do rozporu s paragrafy, mají asi 14 dětí, 4 ještě školou nepovinné a není tudíž divu, že žačky 4. a 5. tř. Musejí velmi často zastupovat matku"
"Otec Martin je dělník (zaměstnán)“ „Matka chodí po žebrotě, Otec (dítě je nemanželské) neznámý."
"V létě pracuje otec na regulaci řeky Moravy a matka na poli."
"Otec podruhé ženat – zedníkem – výchovu obstarává babička – hladu není, poměry dosti dobré."
"Matka jeho žije v neleg. Poměru s místním občanem Slovákem. Rodina nežije vlastně cikánským způsobem života. Jsou ovšem chudí a živí se jako nádeníci."
"Rodinné a hospodářské poměry jsou v rodiných Heráků a Dychů velmi chudobné, v rodinách Vanichů (možná Danychů) velmi bídné."
"Rodiny jsou tři - dělnické. Mají vlastní slušné čisté domky, ač jsou nemajetny, nekradou a živí se poctivě."
"Dosti slušné - otec pořádný, živí se kovářstvím a nádenickou prací."
žijí z almužny a obecných podpor, v nepatrné míře z prodeje svých kovářských výrobků
"Rodina chudá, bydlí bezplatně v rodiném obecním domku. Matka se živí podělkováním u sedláků", otec nádeničením, obchodem s hliněným nádobím, kostmi a hadry, podomním obchodem a p. Při tom, kde se co dá, ukradne. Pro krádeže byli oba manželé mnohokrát trestáni."
otec chodí do práce k zedníkům nebo k sedlákům
"Rodiče, kteří dříve vesměs pracovali jako nádeníci jsou nyní bez zaměstnání."
"Rodinné a hospodářské poměry její jsou jako u usedlých cikánů dosti dobré."
jedno děvče slabé hosp. poměry, druhé žije u necikánské babičky a má dobré poměry
"Velmi často přijdou a prosí - nemáme na sůl aspoň 20 hal. (...) do mnohých rodin chodí po žebrotě pravidelně."
U jednoho s žáků, kde otec je koňský handlíř je to lepší
"Jeho rodiče jsou poměrně dosti slušní lidé. Trpí nyní sice nestálostí zaměstníní, ale zřejmo, že se snaží děti vést k lepšímu."
"Hospodářské poměry jsou různé." "Vliv těchto poměrů obráží se na dětech i na poměru rodičů ke škole." Handlíři, podomní obchodnice s látkami,kůžkař a dělník v elektrátrárně, vybírání uhlí na haldě, pletení košů, příležitostné práce a pár jich je bez zaměstnání
"Rodiče žijí ještě po cikánsky, živící se po většině ptaním. Pomáhají též při kopání brambor a dobývání řepy i u zedníků.
"(...) kromě chalup dosti malých nemají ničeho."
matka se živí prodejem březových metel, otec (nevlastní, bílej) hrou ve skořápky
stará se o něho dědeček, který je obchodník s koňmi, mají ve vesnici domek, dobré hospo. poměry
rodiče jsou úplně nemajetní a děti posílají na žebrotu
brusičství, sběr odpadků, práce při štolách - někteří jsou zde i zaměstnáni
rodinu živí dcera - dělnice ve zbrojovce, otec je churavý
otec je pomocný dělník, spravuje deštníky a nože a je válečný invalida
V 7 třídách uvádí špatné hospodářské poměry, v jedné dobré - v jedné třídě je otec koňský handlíř, jinde často bez zaměstnání
otec tluče kámen a dělá náhodné práce, matka po žebrotě
muži jsou nádeníci u zedníků. jinak bída
otec kovář, prodává výrobky, žebrá a nádeničí
"nuzně se živí, ale nekradou tak jako jinde"
nádeníci, často bez práce, občas pracují na obecných pracech za lístky
bez práce, živoří, odkázáni na milosrdenství dobrých lidí, ale o děti se dobře starají
Žebrají a někteří jsou zaměstnání v továrně Dyas a svědomitě pracují
je v dětském domově, jeho matka žila s jedním mužem v konkubinátě a chlapcovi hrozila mravní úhona
jedna rodina bydlí v domcích, mají stále zaměstnání při tlučení štěrku, ostatní ve stanech
úplně nemajetni, bydlí ve slepených chýších v lese, pomáhají zemědělcům na poli
nemanželské dítě, matka se toulá, pobírá sirotčí peníze
otec dělník zaměstnán dočasně u řezníka, druhý otec taky dělník pracující příležitostně na stavbách a na polích

Vztah rodičů ke škole konkrétně?
"Poměr rodičů ke škole je ze sobeckých důvodů dobrý, neboť cikánské děti jsou školou podporovány"
"Rodiče hledí úplně lhostejně na školu, ale neruší nikterak vyučování."
"Poměr rodičů ke škole dobrý, již několikrát se stalo, že matka přinesla v zimě 2 školáky na zádech do školy, že neměli obuvi, a zase si je odnesla. V každém takovém případě postarala se jim správa školy s s učitel. Sborem o pomoc."
"Poměr velmi dobrý – otec ví, že škola je důležitá a dbá velice o jejich umění."
"Rodiče cikánských dětí chovají se ke škole uctivě a s respektem před správou školy, posílají děti pilně do školy."
"Rodiče děti do školy rádi posílají, na školní potřeby však jim nevěnují skoro ničeho."
otec má radost, že hoch studuje měšťanku, matka občas kontroluje zdali je řádně ve škole, ale o známky se nezajímají
"Poměr rodičovský ke škole je velmi přátelský, ba, přímo chvalitebný. Každé upomenutí, rokzaz vykonávají svědomitě, řádně se omlouvají a snaží se všem konati svoji povinnost, (...)."
"Také otec jeví o chování chlapce a jeho prospěch zájem."
"Otec žáka Entnera je dosti vzdělaný a přeje si, a přeji si, aby se jeho synek také něčemu naučil a posílá ho téměř pravidelně do školy.Přichází do školy také čistý, umytý a učesaný. Rodiče dětí Bockových o děti se nestarají a nehledí, aby do školy chodily. Byli už několikráte oznámeni místní školní radě a vyzváni, aby děti do školy řádně posílal, ale účinek byl nepatrný.Tyto děti bávaly často i městským strážníkem do školy přivedeny."
posílají děti do školy a zajímají se občas i o jejich prospěch
poměr necikánské babičky je dobrý, cikánští rodiče druhé holčičky vlažný poměr
u jedné ze tří se rodiče zajímají, jinak lhostejný
"Rodiče by chtěli, aby se jejich děti naučili trochu číst a psát."
Chodí do školy každého dne, když měl bolavou nohu, rodiče ho přinesli na zádech, v zimě chodí teple a vzorně oblečen lépe než rolnické děti
rodiče posílají děti do školy i mimo dobu stravovací
"Rodiče cikánských dětí školu nemají rádi a o učitelstsvu říkají, že oni jsou příčinou toho, že děti musí chodit do školy a se tam trápit a přímo učitelstvo nenávidí, i když jejich děti opatřuje jídlem, šatstvem a útulkem zvláště v zimě."
"Na školu hledí jako na instituci jejíž poviností je děti šatit a podporovat."
rodiče chodili do školy jen žebrat a vydírat
"Rodiče cikánských dětí dosud považují školu za přítěž a nezajímají se, čemu se děti ve škole učí a jest jim lhostejno, jakých výsledků jejich děti ve škole dosáhnou."
chodí do školy jen když chce něco dostat
školy si váží, je to pro ně dobrodinní a učitelů si velice váží
"Poměr jejich rodičů ke škole po potrestání jejich otce je dobrý, když seznali nutnost posílati je do školy. Na jejich získané školní vědomosti jsou hrdi."
rodiče jsou analfabeti - méně příznivý poměr ke škole
uznávají potřebu vzdělání jen pro chlapce, pro dívky ne
"Rodiče činí dojem, že by své děti chtěli k návštěvě školy a k učení nutiti, ale ve skutečnosti je jim prospěch dětí úplně lhostejný. Snad pobídkou k návštěvě školy je jim podíl při nadílkách a v době zimní teplo ve třídách."
"Dříve jim byla škola vhodným místem pro žádání podpor - šatstva, obuvi a p. Jinak stále bylo vyhrožováno, že do školy chodit nebudou."
někteří mají pozitivní vztah a někteří lhostejný
"Často se na něho (na syna) vyptávali, což jest u cikánů jistě zjev vzácný a potěšitelný"
odpověd je na poměr dětí ke škole, až na jednoho hocha obecně dobrý

Jak?
"Při podpůrných akcích /mléko ošacení, vánoce atd./ a vždy přihlíží k těmto dětem."
"O vánocích byly tyto děti ošaceny, zimním období obdržely teplé mléko jako posnídávku."
"Při všech podpůrných akcích jsou tyto dítky podporovány."
"Obě žákyně po celou zimu dostávaly denně ¼ l převařeného mléka a krajíc chleba od Rod. Sdružení, které jim darovalo teplé prádlo a šatstvo.“
"Při podpůrných akcích je vždy na ně přihlíženo, ovšem se skromným výsledkem, pro množství chudých na zdejší škole."
"Děti jsou ve zdejší škole rovny ve všem druhým: dostává tež zdarma všechny školní potřeby."
"Z obecných prostředků nedostává se škole žádných podpor pro děti chudé. Správkyně školy uhrazuje je často z vlastních prostředků."
Co dostanou jiné děti, dostanou i cikáni, nemají žádnou výjimečnou podporu
"Při podpůrných akcích není ohledu na dítě."
vždy se přihlíží nejprve k těmto nemajetným dětem
"(...) pomoc je rodiči vděčně kvitována."
"Při podpůrných akcích přihlíží se k nim jako k dětem necikásnkým."
cikánské děti jsou nejpotřebnější z nejpotřebnějších, co se týká pomoci
"Při podpůrných akcích je dbáno cikánských dětí na prvním místě - jeví se pak větší pochopení pro školní docházku."
zimní stravování s ostatními chudými žáky
obuv a šaty, ale učitel si stěžuje, že to hned zničí, pak jídlo pod podmínkou školní docházky, moc jim to prý nevydrželo, raději chodí po žebrotě
Pouze jedna dívka, druhá žijící s babičkou nepotřebuje podpory
jeden z chlapců dostává prádlo, druhý nic nepotřebuje
učebnice a školní pomůcky, plus se účastnili republikánské mléčné akce, kde dostali mléko
pouze jednou jeden jednorázový příspěvek na školní potřeby
podpora je náležitě oceňována, ale stalo se i, že se podpůrné akce nezůčastnili (mléčné)
v zimě ve školní stravovací stanici dostávají s ostatními žáky jídlo
pomáhá škola i spolužačky, rodičovské sdružení školy
knihy a školní potřeby z fondu pro chudé žáky
pokud by chodili do školy, tak by ji dostali
šaty a obuv, učitel si stěžuje, že to brzy zničí
v zimě stravovací akce a jinak knihy a pomůcky zdarma
stejně jako ostatní chudé děti, zámožnější žáci jim také pomáhají, cikánské děti si podpory váží
Lidový školní odbor ji stravuje a dává šatstvo
kromě klasických věcí, byl pro cikánské žactvo školní radou zřízen útulek v 1. třídě, kde mohli být za dozoru učitele, ale občanům to nebylo vhod
Volné sdružení rodičů a přátel školy, obec a spolužáci pomáhají cikánským dětem
před nadílkou a chvíli po ní chodí nejpilněji do školy
děti chodili do školy jen ve dny, kdy se vydávala polévka
považují ji za samozřejmou povinnost školní rady
"Když však obdrželi vánoční nadílku a když bylo ukončeno podělování mlékem, přestaly také děti do školy choditi, ač slíbily, že budou školu pravidelně navštěvovati, že budou hodné a pilná."
nečiní se žádného rozdílu při těchto akcích mezi cikásnkými a necikánskými žáky
podpůrné akce jsou velmi řídké a dostávají při nich všichni stejně
"je zde mnoho poctivějších a potřebnějších rodin, než cikánské."
při podpůrných akcích bývají cikánské děti též podělovány

Čemu se věnují cikánské děti po škole?
"(...) poslední s odbrým prospěchem a živí se jako nádeník, ostatní žebráním."
"Škole odrostla děvčata snad zůstanou při rodičích, ale hoši ti zaniknou v moři široce rozvětvené a roztoulané rodiny Kirschů, a správa školy často pak vyplňuje o nich soudní dotazníky."
"čemu se dřívější žákyně po ukončení školní docházky věnovaly, není známo, neboť se odstěhovaly.“
"Po ukončení školní docházky pracuje bratr shora jmenované jako nádeník. Chodí pěkně oblečen a dává si na sobě záležet."
"Po ukončení školní docházky bude nádeníkem."
"Děvčata ničemu (žebrotě), chlapci nádeničině, řemeslu."
"Děti z rodiny Dychů a Heráků tlukou po vychození školy kamení a chodí na výdělek. Děti z rodin Danielů tlukou kamení a vedou život pochybný."
"(...) pokud se jim do toho chce, jinak se věnují nejraději lajdačení."
"Jen v jednom případě byl dán hoch do učení na kovářství."
děvčata vyšívají, chlapci nádeničí, jeden se vyučil sochařem
"Vůle po jiném způsobu života by nescházela, ale téměř nenajdou mistra, který by si vzal cikánského hocha do učení. Proto se hoší učí u svých otců primitivnímu kovářství."
kovářské řemeslo, nádeničina a muzikanství
jeden chlapec se učil na řezníka, ale nevydržel a je doma
"Zaměstnavatelé je neradi berou do učení a na službu ze známých důvodů. Většinou se zabývají prací nádenickou. Z dospělých je jeden vyučen zedníkem, jeden karosářem a jeden se učí holičem."
jedna žačka si chce podat přihlášku do Baťovi školy práce
dělají metly, sbírají houby a lesní plody, dělají práce nádenické
hoch se učil holičem, ale mistr se odstěhoval
špatně čitelné, zřejmě "provětšinou prosebnici"
"Děvčata po ukončení školní docházky jsou doma, žebrají - hoši žebrají také a trochu nádeničí. Dříve pracovali více, ale v nynější krisi, nemají práci bílí lidé a tak cikány berou na práci málo."
pomocné práce na stavbách a v zemědělství nebo hra ve skořápky
strýc studuje práva v Praze, druhý je koňský handlíř a třetí je doma
učitel se pokoušel navykat práci. vůbec se mu to nezdařilo
žebrají a v létě sbírají a prodávají lesní plody
práce v továrně, brusičství a příležitostná práce
otec žádal ředitele o radu na jaké řemeslo má syna dát
děti zůstávají doma bez povolání, někteří si najdou občas nějaké nádenické práce
"Zůstanou u rodičů a v prostředí tomto výsledky školní výchovy se obyčejně naprosto zničí."
nádenické práce, tlučení štěrku a žebrota
"(...) vyšel školu Bohumil Holomek s velmi dobrým prospěchem. Chtěli jsme ho dostat do internátu do Zlína,nebyl však přijat. Po čase dostal se do továrny na obuv v Otrokovicích, byl poctivý, slušný. Byl však na nátlak spolupracujících propuštěn."
práci moc nevyhledávají, mluví romsky a "(...) setrvávají na svém tradičním, pohodlném a bezstarostném životě."
snad by nenašli ani mistra, kdyby chtěli dělat řemeslo - nádeničí, roztloukají kamení, žebrají a občas kradou
už děti chodí s rodiči příležitostně pracovat
nádeníci, děvčata prostituce, pomáhají vykládat zboží a čistit záchodové žumpy
(...) nevěnuje se žádné práci. Snad už prostituci."
jedna žákyně, co školu vychodila je žena v domácnosti
chce být zámečníkem a jít do baťových závodů

Zajímavosti
„Jsou zde pouze 3 rodiny cikánské, z nichž jeden je zedník (velmi hledaný), kovář, nádeník“
"Matka jeho žije v neleg. Poměru s místním občanem Slovákem. Rodina nežije vlastně cikánským způsobem života. (...). Matka strojí se jako jiné místní ženy do kroje."
"(...) nevynikají v ničem až na barvu pleto a - špínu"
"Cikánská kolonie ve Strážnici čítá asi 150 osob. Všichni jsou dělníci, někteří jsou kováři, jeden dovedný dělník kamenický, jeden obchodní cestující. /otec byl však žid/. Z dětí přišlo sice několik hochů i do školy měšťanské, ale absolvovali ji za dobu 30 let nanejvýše 2 nebo 3. Obyčejně dokončí školní povinnost ve škole občanské, nebo v prvé třídě měšťanské. Schopnostmi i nadáním jsou daleko za dětmi ostatními, také jim schází smysl pro soustavnou práci, povinnost a odpovědnost.K drobným krádežím jsou náchylny více děvčata, po žebrotě však chodí téměř všichni, (...)."
"Dříve chodil do školy rád, nyní jen tehdy neníli venku pěkné počasí." "Je dosti obratný /zvlášť v krádeži."
jeden cikán v kolonie je vyučený pokrývač, ale má málo práce kvůli své příslušnosti, cikány nevolají ani zemědělci na výpomoc, nevěří jim
"Veličtí cikáni mají a zachovávají svoji pěknou tradici po svém předku Jožkovi Kubíkovi-primáši, jehož domácnost i chování bývali přímo kavalírské. Syn jeho hodně upadl /Tomáš/, za to vnuk-Jiří, otec jmenovaných dětí, je sice podprůměrný rozumově, ale jinak velmi řádný a poctivý člověk."
"(...) zvyk žíti ze dne na den je zdá se, všem cikánům vrozen. Jsou však nejpilnějšími uchazeči o podporu v nezaměstnanosti (...). (..."
"(...) zvyk žíti ze dne na den je zdá se, všem cikánům vrozen. Jsou však nejpilnějšími uchazeči o podporu v nezaměstnanosti (...). (...). Soustavné zaměstnání, vázané na pevné hodiny neprovozují vůbec, je to živel dosud neustálený, těkavý, který ustrnul na stupni dávných nomádů a který velmi těžce navyknul budovati si stálé příbytky. Nápravy bylo by možno snad docíliti ve škole i v životě bezohlednou přísností a dohledem."
str. 1890 a 1891 přiložena příloha, článek o cikánech,který napsal sám pan místní učitel, jinak viz kázeň
"Chlapec chodí rád do školy a jest ochotný a službovolný."
až na žáka Entnera všichni kočovali a odcházeli na čas pryč
na nižším stupni jsou děvka lepší a jak stárnou, tak i chytré děti upadají..
rodiče kočují, dítě, co je u babičky odjíždí s rodiči na celé léto a vrací se až v listopadu
"Do 12 roků je to s nimi k vydržení. Po 12 roce doporučoval by se internát neb koncentrační domov."
Okresní školní výbor v Dačicích přiložil své názory foto 1908-1909, návštěva školy špatný, tresty ani vězení nepomáhají, navrhují děti rodičům odebrat, rodiče kočují, i když místní cikáni jsou zde již víc jak 80 let. Uvažuje se o zřízení pomocné třídy. Po odebrání by se cikánské děti měli za cikánský život stydět. /////// "Ale láska k vlastním dětem je veliká." /// děti by chodily do školy i rády, ale často o přestávce odcházejí žebrat a už se do školy nevrací, nemají jídslo, šatstvo a obuv, navíc odjíždí na delší cesty s rodiči
vybírají uhlí na haldě, pletou košíky, vodí handlířům koně na trhy...
1926 "Kromě těchto bydlí "na hraničkách" tj. na hranicích Kyjov-Svatobořice 18 cikánských dětí, které do školy nechodí, poněvadž nejsou nikam přiškoleny z toho důvodu, že dosud není knihovně rozhodnuto které obci: Kyjovu nebo Svatobořicícm pozemek na němž cikáni bydlí patří a poněvadž obě jmenované obce brání se přijetí dětí do svých škol." (Danielovi a Holomkovi)
1940 - konkrétní příklad osudu jedné žačky, ale hůř čitelný
Škola poslala zemské radě vyplněný dotazník za každou třídu zvlášť, je zde 8 dotazníků z 8 tříd. V jedné z nich: docházka dobrá než: "Poslední 2 měsíce však jezdí celá rodina s obývacím vozem po zemi Moravskoslezské, aniž by byli rodiče svých dětí ve škole odhlásili."
1953/1954 souhrné výsledky za celý okres - v okrese 65 žáků z nichž 14 školu nenavštěvuje
"Nechodí děti vůbec do školy ač byli rodiče několikráte jak třídním učitelem tak správcem školi napomenuti. Jako důvod uvádějí, že děti nemají šatů a obuvi. Okresnímu školnímu výboru nebyli vykázáni, protože nezbytný trest vězením je pro cikána vítaným zaopatřením. - Při posledním vybídnutí správcem školy dne 2. června t. r. slíbil otec Ferd. Daňhel, že po prázdninách půjdou obě děti do školy."
do školy chodili cikáni před 3 roky (1931/1932) "Když nepravidelná docházka byla rodičům vytýkána. vymlouvali se, že chlapci nemají obuv. Bylo o ní postaráno, vzkázáno po školníkovi, aby si pro obuv přišli, poněvadž zatím nadešlo jaro, nepřišli už do školy ani pro přichystanou obuv. (...). Třídní učitelka se snažila cikánské hochy nakloniti si různými lahůdkami a drobnými dárky po způsobu primitivů, avšak marně se školou se nesžili a nakonec byli rádi učitelé a hlavně rodičové, kteří přicházeli často do školy rozhořčeně protestovat proti cikánským dětem vyučujícím se spolu s jejich dětm, protože prý od nich přinášeli domů hmyz a byli od nich okrádány."
"Cikánské děti byly až do roku 1931 přísně přidržovány k docházce školní, ale toho roku byl na prosby rodičů ostatních dětí od toho upuštěno, Když nebyly k docházce donucovány, cikánské děti do školy nechodily."
"Před 3 lety zmizeli bez ohlášení, byli vykázáni pro neomluvené zameškání školy a potrestáni každý 8 denním vězením. Od té doby je v odhlašování pořádek." (rodiče občas jezdí za prací a berou děti sebou aby pomáhaly)
chtějí se věnovat učení nějakému řemeslu, ale dosud neví čemu
"Ve škole se chová slušně, nejeví o vyučování vůbec zájmu, (...), chodí do školy z donucení."
2007/2008 popis problémů cikásnkých dětí s češtinou a popis problému vyučování dětí, které často s rodiči odchází na různě louhá období za prací
Ani jedno dítě není ryze cikánské, jsou to smíšené rodiny

"Jest třeba poznamenati, že cikáni původem ze Starého Města, byli přijati do obce po mnohých rekursech přes odpor obce na rozkaz bývalého místodržitelství rozhodnutím z 9. října 1913, č. 50451. Nevalná jejich obliba u obyvatelstva byla zmíněným rozhodnutím značně zesílena a jsou stále považováni za cizé.
"(...) neuájmu o vyučování jakož i podprůměrného výkonu v práci. Náprava zde předpokládá příznivou změnu sociálních poměrů rodičů."